Journal:Lietuvos istorijos metraštis
Volume 2018, Issue 1 (2018): Lietuvos istorijos metraštis 2018 metai, pp. 145–176
Abstract
Šiame straipsnyje nagrinėjama Šveicarijos lietuvių veikla nuo 1915 m. vasaros iki 1916 m. pavasario, kai Juozas Gabrys, Vladas Daumantas, Juozas Purickis ir Antanas Steponaitis organizavo pagalbą karo pabėgėliams bei siekė sukurti visus lietuvių emigracijos centrus vienijančią organizaciją – Aukščiausiąją Lietuvių Tautos Tarybą (toliau ‒ ALTT). Vykstant organizacijų kūrimo darbui, J. Gabrys ir jo kolegos Vokietijos imperijos atstovams Šveicarijoje teikė pasiūlymus ir projektus, kokia turėtų būti būsima moderni Lietuvos valstybė, kurią buvo tikimasi
sukurti padedant Vokietijai, šiai laimėjus Pirmąjį pasaulinį karą. 1916 m. Lozanoje vykusios lietuvių konferencijos, pavadintos Berno ir Hagos, buvo skirtos apibrėžti Šveicarijos lietuvių valstybės viziją, besiskiriančią tiek nuo planų atkurti unijinę Lenkijos–Lietuvos valstybę, tiek nuo galimybės grįžti į Rusijos imperijos sudėtį.
Journal:Lietuvos istorijos metraštis
Volume 2018, Issue 1 (2018): Lietuvos istorijos metraštis 2018 metai, pp. 111–144
Abstract
Straipsnyje analizuojama Adomo Honorijaus Kirkoro ir jo aplinkos politinė programa, aptariami svarbiausi jos dėmenys, autoritetai ir prioritetai. Aiškinamos kontroversiško lietuvių nacionalinio atgimimo veikėjų požiūrio į šią asmenybę ir jo kūrybą priežastys.
Journal:Lietuvos istorijos metraštis
Volume 2018, Issue 1 (2018): Lietuvos istorijos metraštis 2018 metai, pp. 79–110
Abstract
Straipsnyje nagrinėjama, kaip Rusijos imperijos prisijungtose žemėse vykęs privalomas bajorystės patikrinimas virto kilminės bajorijos masiniu genealoginiu sąjūdžiu. Tiriama, kaip buvusios LDK bajorai individualiai ir kolektyviai kūrė giminės genealogiją. Atkreipiamas dėmesys į bajorystę įrodančių dokumentų ir bajorų deputacijose sudarytų bajorystės išvadų raštų bei genealogijos knygų pobūdį. Remiantis Vilniaus bajorų deputacijoje suformuotomis bajorystės bylomis, analizuojamas įvairių bajorų grupių (aristokratų, dvarininkų ir smulkiųjų bajorų) santykis su giminės praeitimi ir jų genealoginės savimonės apraiškos.
Journal:Lietuvos istorijos metraštis
Volume 2018, Issue 2 (2018): Lietuvos istorijos metraštis 2018 metai, pp. 73–100
Abstract
Šiame straipsnyje analizuojamos dvi lietuvių konferencijos Šveicarijoje, surengtos 1916 m. birželį‒liepą, bei po jų išleisti dokumentai. Tai buvo svarbus etapas lietuvių politinėje komunikacijoje – tarptautinėje erdvėje tikėtasi sulaukti lietuvių teisių kurti nepriklausomą valstybę palaikymo. Konferencijos Lozanoje taip pat buvo galimybė susitikti atstovams iš įvairių emigracijos centrų ir Lietuvos, proga pasidalinti Lietuvos valstybingumo atkūrimo projektais. Kilus idėjai suvienyti politinį lietuvių veikimą užsienyje, Lietuvių tautos taryba Šveicarijoje buvo pertvarkyta į Aukščiausiąją lietuvių tautos tarybą, kurią turėjo sudaryti visų kraštų atstovai. Po šių konferencijų taip pat buvo priimtas Lietuvos atkūrimo memorandumas, kuriame Lietuva numatyta kaip Vokietijos imperijai artima monarchija.
Journal:Lietuvos istorijos metraštis
Volume 2018, Issue 1 (2018): Lietuvos istorijos metraštis 2018 metai, pp. 49–78
Abstract
Straipsnyje aptariamas piešimo mokymas XIX a. antroje pusėje Rusijos imperijos ir į jos sudėtį įėjusios Lietuvos mokyklose. Į tyrimo objektą žvelgiama ne tik kaip į specifinę estetinio lavinimo problemą, bet ir kaip į sociokultūrinį fenomeną, amžininkų įsitikinimu, turėjusį atlikti svarbų vaidmenį pedagogikos modernizavimo, visuomenės ugdymo, amatų ir pramonės plėtros procesuose. Išryškinamas su piešimo mokymu sietų socialinių projektų utopiškumas, jų principinis neįgyvendinamumas ekonomiškai atsilikusioje biurokratinėje-policinėje valstybėje.
Journal:Lietuvos istorijos metraštis
Volume 2018, Issue 1 (2018): Lietuvos istorijos metraštis 2018 metai, pp. 5–48
Abstract
Straipsnyje analizuojama Vilniaus jėzuitų personalinė sudėtis Lietuvos jėzuitų provincijos kontekste. Remiantis Jėzaus draugijos personalinės sudėties katalogais, aptariama jėzuitų institucijų, veikusių Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės sostinėje, ekonominė situacija, personalinės sudėties kiekybiniai pokyčiai, vienuolių sudėtis pagal kilmės regionus, kalbų žinojimą, turėtus akademinius laipsnius.